Här nedan kan du läsa vår första Elektrifieringsrapport. Klicka på ikonen så öppnar sig en större version med innehållsförteckning. Du kan också välja att ladda ned rapporten.
ElektrifieringsrapportBildförklaring: Det svenska stamnätet (som ägs av Svenska Kraftnät) förser i sin tur regionnäten (Västra Götalands regionnät ägs av Vattenfall Eldistribution och Ellevio) med el som sedan förs vidare till de lokala näten (ägs av till exempel Göteborg Energi).
Inom en 10-12 årsperiod prognostiserar Göteborg Energi en ökning av elbehoven i kommunen med omkring 600 MW, lika mycket effekt som används i hela Malmö vid en och samma tidpunkt en kall vinterdag. Västra Götalands regionens beräkningar visar på mycket kraftig ökning av elanvändningen i länet där industrin tar ledartröjan och tredubblar sin elanvändning från ca 6 TWh till nästan 20 TWh 2030 för att fortsätta öka till 2045. Energiomställningen innebär också stora möjligheter både för klimatet och samhällsekonomin med stärkt konkurrenskraft, fler arbetstillfällen och hållbar tillväxt.
Göteborg Energi har ansökt om att utöka uttaget av effekt till Göteborg från Vattenfalls regionnät i stegvis ökning till 2031.
Kapacitetsutmaningen är inte ett lokalt fenomen för Göteborg, liknande scenarion utspelar sig i hela Sverige. Ingen aktör sitter i dag ensam på lösningen för kapacitetsfrågan. Det krävs ett gemensamt ansvarstagande, samverkan och samsyn mellan samhällets aktörer för att möta vad som är en samhällsutmaning. Vi samverkar med både andra elnätsbolag och Svenska kraftnät såväl som politiken, myndigheter och stora elanvändare kring hur vi tillsammans ska komma framåt i det här arbetet.
Kapacitetsbrist
Kapacitetsbrist innebär att elnätet inte är tillräckligt dimensionerat för att kunna mata ut (eller mata in) den el som kunderna efterfrågar.
Effektbrist
Medan behovet av elenergi beskriver hur mycket el som används över en viss tidsperiod, ofta ett år, så avser effektbehovet hur mycket el som efterfrågas vid ett givet tillfälle uttryckt i till exempel kilowatt (kW). Under vintern när det är kallt och industrin går för fullt är behovet av effekt som störst i Sverige. Därför kan effektbrist uppstå vid ett visst tillfälle trots att det inte råder brist på elenergi över året.
Det uppskattade elbehovet för industrin som inkluderats i VGR:s/RISE scenarion för år 2045 i stor utsträckning är sådant som industrin kommer vilja implementera tidigare, troligen redan under 2030-talet.
Uppgifter från RISE och Västra Götalandsregionen (VGR), framtagna 2024.
Syntolkning: Ett tabelldiagram som visar hur elbehovet i Västra Götaland ökar från ca 22 TWh/år 2025 till ca 57 TWh/år 2045. Och en kartbild som illustrerar Västra Götalands tillkommande elbehov till 2030, enligt regionens och RISE uppskattning september 2022. Göteborg har ett ökat behov på 2-3 TWh, medan Mariestad och Stenungsund har ett behov av ytterligare 3-4 TWh vardera.
Vår utgångspunkt är att utvecklingen får inte stoppas av kapacitetsbrist. Göteborg Energi agerar proaktivt och kommer använda alla tillgängliga verktyg för att tillväxt, energiomställning och elektrifiering ska kunna fortsätta. Den enskilt viktigaste åtgärden för alla kunder är att fortsätta minska behovet av effekt genom att spara el och att jämna ut sin elanvändning över dygnet. Som elnätsägare kommer vi att arbeta med utformningen av elnätsavgifterna (tariffer) för att minska effekttoppar när elnätet är ansträngt.
Tillsammans kan vi skjuta upp tidpunkten då kapacitetsbrist inträffar. Inom Göteborg Energi Nät utvecklas nu en verktygslåda för att frigöra mer kapacitet och använda dagens elnät ännu mer effektivt. Den innehåller nya arbetssätt och komponenter i energisystemet, exempelvis storskaliga batterier, villkorade anslutningsavtal och flexibilitetshandel. Det kräver både teknisk och kommersiell utveckling.
Alla elnätsföretag har, sedan 1 juli 2022, en utökad roll som systemansvariga för
sina distributionsnät. Uppdraget innefattar ansvar för säker eldistribution
samt utbyggnad av elnätet på både kort och lång sikt. Här ingår att säkerställa
att det råder balans i elnätet mellan efterfrågan och utbud av effekt.
Rollen kräver att elnätsägaren
säkerställer nödvändiga befogenheter, verktyg och ekonomiska incitament som
krävs för en effektiv systemdrift. Elnätföretaget kommer inte kunna neka
nyanslutningar eller ökade uttagsabonnemang på grund av nätkapacitetsbrist om
det finns andra åtgärder som är samhällsekonomiskt motiverade. Elnätsägaren ska
arbeta med mer flexibilitet i elnätet, som en del i detta och ett alternativ
till nätutbyggnad.
Under 2023 investerade vi över en halv miljard kronor i det lokala elnätet, en ökning med 33 procent jämfört med året innan. Det innebär bland annat utbyte av kablar, ny- och ombyggnad av nätstationer och byggande av större fördelningsstationer som ska försörja satsningar främst inom fordonsindustri, batteriframställning, hamnen, stadsutveckling och laddning av tunga fordon.
2024 satsar vi cirka 619 miljoner kronor, bland annat på förstärkningar av elnätet i Linnéstaden, Vasastaden och Johanneberg. För 2025 respektive 2026 planeras investeringar för 605 miljoner kronor respektive 561 miljoner kronor.
Fjärrvärme är ett säkert, tryggt och prisvärt alternativ för uppvärmning och varmvatten. Vi värmer göteborgarnas hus genom att ta till vara på överskottsvärme från industrierna som annars skulle gått till spillo.
Genom att en stor del av bostäderna i Göteborg värms av fjärrvärme i stället för med direktverkande el frigörs effekt som kan användas till annat. Fjärrvärme minskar effektbehovet i Göteborg med 50%. Det motsvarar 850 MW. Dessutom bidrar vi med lokal elproduktion under den kalla årstiden när den behövs som mest.
Kapacitetsbrist i de nationella stamnäten är inte unikt för Sverige utan finns i dag i många av Europas länder. Sedan några år tillbaka är situationen ansträngd i bland annat Skåne, Stockholmsområdet och Mälardalen, och det börjar bli trångt i elnäten på många platser runt om i landet.
Totalt sett har Sverige ett elöverskott, det är framför allt det nationella stamnätets förmåga att transportera elen från producent till konsument som inte är tillräcklig. De svenska elnäten är byggda för normal tillväxt, en mycket stor elanslutning kan innebära att det uppstår kapacitetsbrist var som helst.
Prognosen för det ökande elbehovet i Göteborg betyder att större elnätsanslutningar i staden inte kommer att kunna ske på traditionellt vis. Nya verktyg krävs för att fortsätta möjliggöra energiomställning, elektrifiering och stadsutveckling.